![](https://earthfromspace.cz/wp-content/uploads/australia_oceania_hunga_tonga_20220115_map.png)
erupce sopky Hunga Tonga (15.1. 2022)
- kategorie: sopka
- poloha: 20°32′ j.š., 175°23′ z.d.
- stát: Tonga
- družice: GOES-17, Himawari-8, Sentinel-2
- datum pořízení snímku: 15.1. 2022 (GOES-17, Himawari-8), 8.12. 2021, 17.1. 2022 (Sentinel-2)
![](https://earthfromspace.cz/wp-content/uploads/tonga_flag.png)
15. ledna 2022 obletěla svět zpráva o mohutném výbuchu podmořského vulkánu Hunga Tonga nacházejícího se přibližně 65 kilometrů od hlavního města ostrovního království Tonga. Tato sopka je součástí vysoce aktivního vulkanického oblouku souvisejícího s aktivním rozhraním Pacifické a Indoaustralské litosférické desky. Známky podmořských erupcí byly na tomto místě zaznamenány již několikrát a to v letech 1912, 1937, 1988 a 2009. Po poslední výbuchu se zde nacházel malý sopečný ostrov vyčnívající asi 150 metrů nad úroveň hladiny oceánu. Náznaky, že se sopka chystá k další erupci, se začaly objevovat již v průběhu prosince roku 2021, kdy se ad ostrovem několikrát objevil oblak kouře. Ve večerních hodinách již zmíněného 15. ledna 2022 se okolím rozletěl ohlušující výbuch, jehož síla byla odborníky NASA odhadnuta na ekvivalent 4 – 18 Mt TNT (horní hranice pro srovnání přibližně odpovídá testu nejsilnější vodíkové bomby odpálené Spojenými státy americkými). Nad hladinu oceánu se zdvihl mohutný oblak kouře, popela a sopečných plynů, který nakonec vystoupil do výšky kolem 25 kilometrů. Kromě toho způsobil tento výbuch vznik vlny tsunami, která postupně zasáhla jak Tonguz, tak i vzdálenější souostroví jakými jsou například Samoa a Fidži, a nakonec dosáhla až na pobřeží Peru (kde způsobila úmrtí dvou lidí a havárii ropného tankeru). Průběh výbuchu včetně vývoje sopečného mraku si můžeme detailně prohlédnout prostřednictvím animací vytvořených na podkladě snímků z meteorologických družice na geostacionární dráze GOES-17 (GOES-WEST) a Himawari-8, které jsou schopné sledovat zemský povrch pod sebou velmi vysokou časovou frekvencí (snímky jsou pořizovány v intervalu 10 minut). Kromě toho si zde při pozornějším pohledu můžeme všimnout rázové vlny šířící se kolem epicentra výbuchu. V tomto ohledu pak dodejme, že tlaková vlna způsobená výbuchem několikrát obletěla svět, přičemž byla zaznamenána i v Česku (poprvé přibližně 15 hodin po výbuchu a následně pak znovu pod dalších pěti hodinách).
Prostřednictvím podrobnějších snímků z družice Sentinel-2 se pak můžeme podívat na epicentrum erupce před výbuchem (8.12. 2021) a následně i po výbuchu (17.1. 2022). Jak si můžeme všimnout, původní vulkanický ostrůvek Hunga Tonga byl výbuchem prakticky zcela rozmetán, takže z ně zbyly jen nepatrné trosky. Z tohoto pohledu se tak tato erupce podobá slavnému výbuchu sopky Krakatoa z roku 1883. Druhá dvojice snímků pak zachycuje největší ostrov Tongatapu vzdálený od epicentra přibližně 65 kilometrů. Jak si můžeme všimnout, původně svěže zelený ostrov je dnes z většiny pokryt vrstvou hnědého sopečného popela.